1 / 2005
![](kirke.jpg)
Tuula Kouvonen
Henkilökunta muistaa varmasti vuoden 2004 KIRKE-vuotena. Ensin kuului jonkinlaisia ennakkohuhuja siitä, että vuoden
alkupuolella alkaa erityiskoulutus, joka koskee koko kirjaston henkilöstöä – myöhemmin tuli lyhyt tiedotustilaisuus aiheesta.
Avausseminaariin kokoonnuimme kiinnostuneina ja vähän jännittynein mielin. Mistähän tässä on kysymys? Ylikirjastonhoitaja
selvitti meille taustat ja tavoitteet koko kirjaston kannalta. Koulutuspäällikkö, vahva ammattilainen, kertoi toimintatavat.
Työskentely alkoi välittömästi. Kirke-projektissa tehtävänä oli aikaansaada tavoitteellista, ytimekästä tulosta – ei pelkkiä
paperipinoja. Paikka janalla ja Projektin nimi olivat alun kaksi helppoa tehtävää. Nimikilvassa kirsu ja kori olivat kuvaavia,
hauskoja ehdotuksia tulevalle työlle. Kirke – kirjaston kehittäminen valittiin ja yhteinen ponnistus alkoi.
Missio, asiakkuus, kansainvälisyys, tunnettuus – kaikki käsitteitä, joiden kautta peilasimme työtämme. Tarkastelimme
ydinosaamistamme yksilöinä ja koko kirjastona. Arvostamme työympäristöämme osana Teknillistä korkeakoulua. Työ on haasteellista,
sillä korkeakoulun kirjaston on oltava innovatiivinen, osaava organisaatio, korkeatasoisen opetuksen ja tutkimuksen tukena.
Henkilökunnan tulee olla motivoitunutta uuden kehittämiseen ja ajantasaisen, kattavan tietovarannon hankkimiseen. Ammattitaidon
ylläpito edellyttää jatkuvaa uuden oppimista.
Kirjasto toimintaympäristönä ja henkilökunnan työtehtävät ovat olleet vahvassa muutoksessa viime vuosina. Tieteellinen
julkaiseminen on muutoksessa. Uudet palvelut ja tekniikat otetaan nopeasti käyttöön, mikäli niiden katsotaan hyödyttävän
asiakkaita ja kirjaston toimintaa. Muutokset eivät ole kuitenkaan kokonaan korvaamassa vanhoja toimintatapoja, vaan
paperimuotoisia kirjoja ja tieteellisiä kausijulkaisuja pidetään edelleen koko ajan kasvavien elektronisten kokoelmien rinnalla.
Kirjaston tehtävä on myös säilyttää – emme voi seurata arvostelukyvyttömästi ajan muotivirtauksia ja poistaa paperimuotoisia
aineistoja. Parhaimmillaan Einsteinin aikaansaannokset ja E-kirjat löytyvät kirjastosta. Tehtävien fokusointi ja henkilökunnan
jaksaminen ovat asioita, joihin ylikirjastonhoitaja on kiinnittänyt huomiota. Projektikoulutuksemme alussa kirjasimme listan
asioita, joista halutaan oppia lisää, toisen listan asioista mitä osaamme ja voimme opettaa muille. Listasimme myös
parannusehdotukset.
Ylikirjastonhoitaja jakoi henkilökunnan kehittämisalueiden valinnan jälkeen ennakkoluulottomasti noin kolmen henkilön ryhmiin.
Ryhmiä tuli kaikkiaan 15. Strategiaryhmä oli suurin, koska siinä oli edustajia jokaiselta osastolta. Ensimmäisellä kokouskerralla
kouluttaja oli mukana evästämässä aloittavaa pienryhmää. Myöhemminkin hän tarvittaessa auttoi ryhmiä koko projektin ajan.
Pienryhmillä oli vapaus ja vastuu oman palstansa kultivoinnissa. Oman projektisuunnitelman laatiminen oli ensimmäinen tehtävä.
Liikkeelle lähtö ja pienryhmätyöskentely koettiin hyvänä asiana. Rikastavaa oli tutustua henkilöihin, joiden kanssa ei ennen
ollut yhteistyötä. Keväisessä väliseminaarissa ryhmät esittelivät projektisuunnitelmansa ja aikaansaannoksensa. Kesän Kirke
enimmäkseen lepäsi. Mielen pohjalla asiat hautuivat loma-aikaan. Kalenteriin piti saada taas yhteinen tapaamisaika silloin
tällöin. Se ei ollut aina kovin helppoa. Projekti tehtiin muiden töiden ohessa.
![](TiedotOn.jpg) ![](ELSA.jpg)
Iloisia fläppitauluja väliseminaarista.
Pienryhmät keskittyivät tahoillaan hyvin monen asian suunnitteluun.
Strategiaryhmä kokoontui ahkerasti. Toisaalla keskityttiin elektronisten
aineistojen saatavuuden kehittämiseen. Asiakkuutta ja lähipalveluja nyt ja
tulevaisuudessa mietti yksi ryhmä. Viestintä ja kirjaston imago ovat tärkeitä
itsestäänselvyyksiä – silloin kun ne toimivat hyvin. Asiakkaina on tekniikan
keskuskirjastossa myös satunnaiskävijöitä ja paljon ulkomaalaisia. Heille
opasteet ja oikeankieliset tiedotteet ovat hyvinkin tärkeitä sokkeloisessa
kirjastotalossamme. Yksi ryhmä pani hihat heilumaan, karsi ja järjesti kirjaston
paperi-muotoisten kausijulkaisujen varaston. Laitteiden käyttö kerrattiin
pienryhmissä ja talon sisäinen atk-koulutus alkoi. Turvallisuus ja ohjeistukset
kartoitettiin. Toimintakulttuuria kehitettiin rahaliikenteestä henkilöstön
työviihtyvyyteen. Me kaikki kirjastossa olemme asiakasta varten. Keskinäinen
luottamus luo sujuvan yhteistyön, mikä taas on välttämättömyys työssään
menestyvälle palvelulaitokselle. Historiaryhmä keräsi vanhat valokuvat ja
dokumentit, teki haastatteluja, ja alkoi tallentaa dokumentteja tämän päivän
tekniikalla.
Silmien avautuminen oli yksi tavoitteista. Paikallisia kehittämistarpeita, työprosesseja ja kirjaston strategiaa pohtineiden
pienryhmien ryhmätyöt purettiin yhdessä. Jokainen ryhmä esitti yhteenvedon projektistaan ja projektin jatkosuunnitelmasta
keskusteltiin. Ennen KIRKE-vuoden loppua kokoonnuimme loppuseminaariin. Olimme olleet joukolla mukana keräämässä aineistoa ja
luomassa uutta kulttuuria. Se oli uudenlaista yhteistyötä eri osastojen välillä. Johtoryhmä jatkaa ylikirjastonhoitajan kanssa
tästä uudistaessaan strategiaa. Kirjastomme etsii paikkaansa paremmuusjanalla … maailman huippuyliopistojen kirjastojen joukossa.
|