|
2 / 2004
|
Ohessa kuva valmistumassa olevasta Viipurin kirjastosta. Edessä lainaussali
ja sen tiski. Kuten huomataan, asiakkaiden kulkua on ennenkin kontrolloitu. Ensimmäiseksi
noustiin välitasanteen kautta lainaustiskin ohi, sitten oli pääsy
osastoille. |
![](lainaussalijatiski%20_viipuri.jpg) |
|
|
Kuva: Gustaf Welin 1935, copyright Alvar Aalto Säätiö.
|
Otaniemen kirjaston uudistetun palvelutiskin avajaiset 22.9.2004
Tapani Mustonen
On ollut haastavaa osallistua kahden Alvar Aallon suunnitteleman kirjaston kunnostukseen.
Viipurin kirjasto vuodelta 1935 oli ensimmäinen Aallon kirjastoista ja Otaniemen kirjasto itse
asiassa viimeisin. Väliin mahtuu n. 35 vuotta ja kymmenkunta erilaista kirjastoa ...
|
![](portaat.jpg) |
|
Lainaustiskille vievät portaat Otaniemen kirjastossa. |
Viipurissa v. 1992 alkanut työ on ollut hidasta, lähinnä ajan voittamista kirjastolle. Työ on
kohdistunut erilaisiin kriittisiin rakennusosiin kuten vesikattojen kunnostuksiin. Toisin kuin
Viipurissa, täällä olemme olleet mukana kirjaston sydämen, palvelualueen ja erityisesti lainaustiskin
muutostöiden suunnittelussa.
Usein sanotaan syystäkin, että arkkitehdit suunnittelevat samaa taloa koko uransa ajan. Jos
tarkastellaan korkeakoulun pääkirjastoa, voidaan siitä löytää monia Aallolle tunnusomaisia
yksityiskohtia ja rakenteita. Viipurin kirjastossa Aalto käytti ensimmäistä kertaa suuressa
mittakaavassa epäsuoraa luonnonvaloa. Samoin viuhkamaisesti sijoitetut kirjahyllyt syntyivät jo
Viipurin toisessa luonnosvaiheessa. Molemmat aiheet löytyvät myös Otaniemestä.
Kuitenkin, ehkä parhain ja samalla
samankaltaisin suunnitelma löytyy vielä lähempää, nimittäin lainaustiskistä.
Viipurin kirjaston lainaustiski oli pitkänomainen hevosenkenkä, jonka
kulkuaukotkin olivat hämmästyttävän samankaltaiset kuin Otaniemen
kirjastossa. Viipurin tiski pilkottiin polttopuiksi sodan jälkeen, täällä
taas tiski on kohtuullisen hyvin säilynyt kolmekymmentäviisivuotias. |
![](uusitiski.jpg) |
Uusi tiski. |
|
Koska kyse on Alvar Aallon piirtämästä kirjastosta ja sen lainaustiskistä, on syvällisempi
perehtyminen tarpeen.
Sana ”tiski” on mielenkiintoinen. Sillä kun on niin monia eri merkityksiä. Itsellä varsinkin
armeija-aikaiset tiskivuorot olivat vähemmän mairittelevia.
![](mustonen.jpg) |
Kuvassa arkkitehti Tapani Mustonen uusitun hevosenkengän
avajaisissa.
|
|
Veijo Meren ”Sanojen synty” etymologian mukaan kaiken takana on diskos, kiekko,
urheiluväline. Siitä on johtunut latinan diskus, vati tai kulho. Sittemin sana
kulkeutui germaaneille, joille se tarkoitti kattilaa tai kulhoa. Koska germaanit
kuitenkin olivat sen verran yksinkertaisia, että pöytä oli heille vain
irrallinen puulevy, jota samalla käytettiin lautasena, sai diskus taas uuden
merkityksen pöytänä. Englannissa taasen dish on edelleen kulho tai ruokalaji.
Tämä viimeinen merkitys saattaa hyvnkin kuvastaa brittien käsitystä
kulinarismista. Viimeisin lukemani merkitys tiskijohdannaisesta on tiski-jukka,
eli perheen miespuolisen jäsenen nimitys tiskikoneen rikkouduttua.
Palvelutiskin muutosprosessissa on ollut ilo olla mukana. Vaikka itsellä on jonkin verran kokemusta
tiskiin nojailusta, täytyy myöntää, että reunaehdot tässä hankkeessa olivat erityisen vaativat.
Selvää on, että tämän kaltaisessa hankkeessa eri osapuolten hyvä yhteispeli näkyy lopputuloksessa.
Uskon, että tiski ja koko palvelualue tulee toimimaan entistä joustavammin sekä tiskiin nojaileville
että tiskin takana toimiville.
Lämmin kiitos kaikille erinomaisesta yhteistyöstä. Henkilökunnalle toivon antoisia tiskivuoroja.
|