|
1 / 2006
Kirjasto- ja tietopalvelujen laadusta
Timo Nevala
Risto Maijala
Irma Pasanen
Eeva-Inkeri Sierla
Palveluille on tyypillistä, että ne ovat osa tapahtumaketjua, johon asiakas osallistuu. Tämä koskee sekä
välitöntä asiakaspalvelua että itsepalvelua tai kirjaston verkkopalvelun käyttöä. Asiakkaan palvelua koskeva
osaaminen kasvaa jokaisen käyttökerran jälkeen ja aikaisempi kokemus vaikuttaa palvelun laatua koskeviin odotuksiin.
Kokeneiden kirjasto- ja tietopalvelun käyttäjien odotukset voivat olla korkeammat kuin satunnaisten kävijöiden.
Laadulla tarkoitetaan positiivisessa mielessä hyvin tehtyä. Tähän pyritään myös kirjastossa asiakkaille suunnattujen
palvelujen tarjonnassa. Kirjaston tarjoaman palvelun lähtökohtana on, että kaikille kirjaston käyttäjille pystyttäisiin
tarjoamaan laadullisesti tasavertaista palvelua. Käytännössä tätä on kuitenkin hyvin vaikea toteuttaa jo pelkästään
siitä syystä, että ihmisten käsitykset ja odotukset hyvästä palvelusta voivat erota toisistaan suurestikin. Toisaalta
on kyse välitettävän tiedon laadusta, onko se asiakkaan kannalta relevanttia ja käyttöön soveltuvaa.
Kirjaston tarjoamat asiakaspalvelut käsitetään helposti pelkästään kasvokkain tapahtuvaksi suoraksi vuorovaikutukseksi.
Kirjastopalvelut sisältävät kuitenkin paljon sellaisia tehtäviä, joihin ei liity suoraa vuorovaikutusta asiakkaan
kanssa. Esimerkiksi materiaalin hankinta ja aineiston lainauskuntoon saattaminen luovat edellytykset asiakaspalvelulle.
Verkkopalvelun käytettävyys on myös olennainen osa palvelun laatua. Laadullisesti tasavertaisten palvelujen tarjoaminen
tarkoittaa myös resurssien oikeaa suuntaamista, jolloin ei synny ali- eikä ylilaatua.
Kaikki palveluprosessin vaiheet vaikuttavat laatuun. Seuraavassa on esitetty ajatuksia laadusta kirjastojen eri
toimintojen yhteydessä:
Laatu ja luettelointityö
Jotta hankittu aineisto voidaan löytää ja paikantaa, on se luetteloitava kirjastojärjestelmään. Vastaavasti suomalaisen
tutkimuksen julkaisujen saatavuutta kansainvälisesti parantaa aineiston luettelointi kansainvälisiin tietokantoihin.
Luettelointityön taustalla on erilaisten sääntöjen hallintaa, joiden avulla kuva kohteesta rakennetaan. Kuvaa
kutsutaan luetteloinnissa tietueeksi. Tietueet yhdessä muodostavat tietokannan, joka periaatteessa vastaa kirjaston
kokoelmia metatasolla. Luetteloinnin perimmäinen idea on kuvata kohdetta, ”esinettä”, sanallisesti sellaisella
tarkkuudella, että kohteesta muodostuva tietue riittää asiakkaalle oppaaksi kertomaan missä kyseinen materiaali
sijaitsee tai jos se on lainassa koska se viimeistään palautuu.
![](Mirja.jpg) |
Kirjastonhoitaja Mirja Lampola kuvailemassa
tietuetta tietokantaan. Kuva: Petteri Kivimäki. |
Tietokannan eräänä laadun mittarina voidaan pitää tietokannan virheettömyyttä. Sallittu toleranssi voisi olla
esimerkiksi 2 %, jolloin virheellisten tietueiden määrä 1000 tietuetta kohden olisi 20. Oikeastaan kysymys tulisi
asettaa siten, kuinka paljon ja millaisia virheitä tietokannassa voidaan suvaita ilman, että tietokannan toimivuus
kärsii oleellisesti? Virheiden laatua voidaan analysoida sen mukaan, miten strategisesta paikasta ne löytyvät.
Pienet puutteet tietueessa eivät yleensä heikennä löytyvyyttä ja voidaan luokitella lähinnä kauneusvirheiksi.
Sen sijaan kirjoitusvirheet tärkeimmissä hakukentissä (tekijä, nimeke) heikentävät tietokannan toimivuutta ja laatua.
Tällaisessa tapauksessa kirjastossa tehty työ voi pahimmassa tapauksessa mennä täysin hukkaan.
Tietotekniikan kehitys on muuttanut luettelointia perinpohjaisesti. Työ on kansainvälistynyt ja verkottunut lyhyessä
ajassa ja luettelointityön sisältö on muuttunut originaaliluetteloinnista kopioluetteloinniksi. Kopioinnin aikakaudella
myös virheelliset tietueet liikkuvat nopeasti tietokannoista toisiin. Näin nopeus ja laatu luetteloinnissa eivät sovi
hyvin yhteen. Mitä nopeammin luetteloidaan, sitä enemmän virheitä tehdään. Myös luetteloija joutuu miettimään millainen
suoritus on tuottavinta resurssien kannalta. Asiakkaan kannalta on tärkeää, että hän voi luottaa tietokantaan hakiessaan
tietoa.
|
|
|
|
Aloittavan luetteloijan ohjenuorana voidaan pitää
seuraavaa:
|
|
1)
|
Opettele tuntemaan kirjastosi materiaalin erityispiirteet. |
2) |
Luetteloidessasi ole järjestelmällinen, keskity aina yhteen asiaan
kerrallaan. |
|
|
Metadatan oikeellisuus on siis olennaista tietojen vaihdossa järjestelmästä toiseen. Yhtenäiset säännöt, sopimukset
ja ohjeet kuten MARC-formaatti ja OAI standardi ovat perusta yhteensopivuudelle eri järjestelmien kesken. Virheiden
paikallistamiseksi tarvitaan oikolukuohjelmia, jotka ilmoittavat kenttien sisältämän tiedon vaillinaisuuksista.
Tietueiden sisältämät kirjoitusvirheet on vaikeampi havaita automaattisesti, haasteena on käytettyjen kielten moninaisuus.
Mitkä ovat luetteloijan keinot laadun ylläpitämiseen?
Luetteloinnin laatu muodostuu monesta pienestä osatekijästä, jotka vasta kaikki yhdessä oikein tehtynä muodostavat
laadukkaan kokonaisuuden. Luetteloija pystyy vaikuttamaan omalta osaltaan työnsä laatuun työrutiinien kehittämisellä.
On käytännössä huomattu, että tietue on parasta tehdä kerralla valmiiksi ja tarkistus on hyvä suorittaa heti.
Näin menetellen virhemahdollisuuksien määrä minimoituu. Ylilaatuun ei nykyään luetteloijalla ole kuitenkaan varaa
esimerkiksi kuluttamalla kohtuuttomasti aikaa tarkastuksiin.
Laatu ja asiakaspalvelu
Kirjastoon sisään kävelevän asiakkaan ensimmäiset havainnot kirjaston laadusta
ovat aukioloajat, yleinen siisteys ja tilojen kunto. Kokoelmien ja
asiakaspalvelupisteiden tarkoituksenmukainen sijainti ja toimiva opastus niihin
ovat erityisesti ensimmäisiä kertojaan kirjastossa vierailevalle tärkeitä.
Lukupaikkojen määrä ja lukusalien rauhallisuus tarjoavat tentteihin
valmistuville opiskelijoille tarvittavan lukurauhan. Kirjastossa tarvitaan
kuitenkin paikka myös vapaamuotoiselle seurustelulle. Kun TKK:n pääkirjaston
rakennus on käyttöönotettu vuonna 1970, se on suunniteltu silloisten tarpeiden
näkökulmasta. Nykyisten mittapuiden mukaan rakennus on osittain vanhentunut ja
peruskorjattaneen lähitulevaisuudessa paremmin nykyisiä tarpeita vastaavaksi.
Suunnittelija Kirsi Heino Informaatiopalvelusta etsii
asiakkaan kanssa viitteitä verkosta. |
|
![](Kirsi_ja_Aura.jpg) |
|
|
|
Toimiva asiakaspalvelu on kirjaston sydän. Laadukas henkilöstö on osaavaa, uskottavaa, empaattista, nopeaa, kohteliasta
ja palvelualtista. Myös tavallinen ihminen pärjää: kasvokkain tapahtuvan tilanteen onnistumisen kannalta on tärkeintä,
että asiakaspalvelussa yritetään tehdä parhaansa. Henkilökunnan on kuitenkin oltava ammattitaitoista. Mikäli asiakaspalveluun
osallistuvan henkilöstön tiedollisissa ja taidollisissa valmiuksissa on suuria aukkoja, ei paraskaan yrittäminen riitä.
Mitä isommasta kirjastosta on kyse ja mitä useampi ihminen asiakaspalveluun liittyvissä tehtävissä työskentelee, sen
haastavampaa laadullisesti tasavertaisen palvelun tarjoaminen kaikille asiakkaille on. Tähän pääseminen edellyttää
yhteisesti sovittujen pelisääntöjen ja linjausten noudattamista kaikilta asianosaisilta.
Mikäli asiakas ei löydä haluamaansa julkaisua, osaava henkilöstö pyrkii löytämään vaihtoehtoista materiaalia. Myötätuntoinen
eläytyminen asiakkaan ongelmaan edistää asiaa. Laadukkaat kokoelmat ovat kuitenkin asiakkaille oleellisen tärkeät. Kattavat
ja ajantasaiset kokoelmat ovat osa kokonaisuudesta, josta laadukas kirjastopalvelu muodostuu. Osana tähän kuuluu myös kokoelmien
hoito, joka tarkoittaa hyllyjärjestyksen säilyttämistä ja käyttämättömän aineiston poistamista.
Yhä useampi kirjaston asiakas hakee tietoa itsenäisesti kirjaston verkkopalvelujen avulla, joko omalta työasemaltaan
tai kirjastossa sijaitsevalta työasemalta. Tällöin asiakkaan kokemaa laatua määrittää verkkopalvelun käytön vaivattomuus
ja käytettävyys, mukaan lukien työaseman ja tietoverkkojen toimivuus. Myös tiedonhaun tuloksena saadun tiedon soveltuvuus
käyttötarkoitukseen on tärkeää.
Mikäli haluttua aineistoa ei löydy kirjaston kokoelmista, on mahdollista jäljittää se kaukopalvelun avulla. Mikä on
kaukopalvelun laatua? Käytännössä kaukopalvelun laatu on nopeutta ja toimitusvarmuutta. Kaukopalveluun saapunutta
sähköpostia luetaan ja tilauksia otetaan vastaan jatkuvasti koko työpäivän ajan. Pyynnöt käsitellään ja tilattu
aineisto lähetetään asiakkaalle sovitussa aikataulussa. Asiakkaat saavat henkilökohtaista palvelua ja opastusta
kaukopalvelun ja myös kirjastossa olevan aineiston käytössä. Puutteellisesti tai virheellisesti täytetyt kaukopalvelutilaukset
täydennetään ja korjataan kirjastossa olevien viitetietokantojen ja Internetistä löytyvien tiedonlähteiden avulla.
Vaikeasti löytyvää ns. harmaata kirjallisuutta etsitään viime kädessä ottamalla yhteyttä tekijään.
Kaukopalvelun toimittamien kopioiden on oltava korkealaatuisia. Artikkelissa olevien värikuvien kopiointi värillisinä takaa
laadun. Laatua on myös se, että asiakas voi luottaa kaukopalvelun etsivän hinta-laatu-suhteeltaan parhaimman kirjaston
tai toimittajan silloin, kun asiakkaalle välitetään aineistoa muualta kuin oman kirjaston kokoelmista.
Lopuksi
|
![](kysely.jpg) |
Kirjaston palvelun laadun mittaaminen on ongelmallista. Toimintaa kuvaavia tilastoja kootaan ja analysoidaan,
mutta ne kuvaavat kuitenkin enemmän toiminnan volyymia. TKK:n kirjastossa tietoa käyttäjistä, heidän tarpeistaan,
tavoistaan käyttää kirjaston palveluja ja tyytyväisyydestään tarjottuihin palveluihin, on hankittu aika ajoin
toistettavan asiakaskyselyn muodossa. Asiakaskysely palvelee niin kirjaston kuin asiakkaidenkin etuja, sillä
tällä tavoin kirjaston käyttäjillä on mahdollisuus kertoa mielipiteensä tarjolla olevista palveluista ja kirjasto
puolestaan saa arvokasta tietoa käyttäjien palveluihin kohdistamista toiveista ja odotuksista. Tätä kautta palveluja
osataan kehittää ja uudistaa paremmin käyttäjien tarpeita ja toiveita vastaaviksi. Pyrkimyksenä on kohdistaa kirjaston
käytössä olevat resurssit mahdollisimman hyvin. Kirjaston palvelujen kehittymisen myötä myös asiakkaiden kirjastoon
ja sen palveluihin kohdistamat odotukset nousevat ja tällä tavoin vaikuttavat myös asiakkaiden kokemuksiin palvelun
laadusta. Kirjaston mission mukaisesti huolehtimalla siitä, että asiakkailla on käytettävissään ajanmukainen,
ajantasainen ja tarpeisiin sopiva tietoaineisto on mahdollista tuottaa laadukkaita kirjasto- ja tietopalveluja.
|