|
1 / 2008
Kuva: Eeva Asikainen
Aaltoa päin
Ari Muhonen
Innovaatioyliopisto on nimetty Aalto-korkeakouluksi, toiminnan aloittamiseen on runsas vuosi. Kolmea nykyistä kirjastoa ollaan
muokkaamassa yhdeksi palveluorganisaatioksi. Uusi kirjastokonsepti rakennetaan jo olemassa olevan vahvan osaamisen pohjalle.
Opetusministeriö asetti lokakuun lopussa 2006 selvitysryhmän pohtimaan Teknillisen korkeakoulun, Kauppakorkeakoulun ja Taideteollisen korkeakoulun
yhteistyön syventämistä. Ryhmä tekikin jo 19.2.2007 rohkean esityksen näiden yhdistämistä uudeksi yliopistokokonaisuudeksi.
Yhdistettävien yliopistojen kirjastonjohtajat eivät myöskään aikailleet ryhtyessään pohtimaan yhteistä tulevaisuutta. Ensimmäinen
suunnittelutapaaminen pidettiin jo 8.12.2006 selvitysryhmän työn ollessa vielä kesken. Siitä lähti käyntiin intensiivinen työ,
jonka tavoitteena on yhden kirjasto- ja tietopalveluorganisaation luominen uudelle yliopistolle.
Opetusministeriö käynnisti Innovaatioyliopiston valmistelun heinäkuussa 2007 nimeämällä hankkeelle johtoryhmän. Tämän tukena toimii
valmisteluryhmä, joka laatii esityksen innovaatioyliopistohankkeen yleiseksi toteuttamissuunnitelmaksi. Käytännön toiminnan suunnittelu
on 15 teemaryhmän harteilla. Uusi Aalto-korkeakouluksi toukokuun lopussa 2008 nimetty yliopisto avaa ovensa 1.8.2009.
Yksi teemaryhmistä vastaa kirjasto- ja tietopalvelujen suunnittelusta. Sen puheenjohtajana toimii TKK:n ylikirjastonhoitaja Ari Muhonen.
Ryhmän jäseninä ovat kirjastonjohtajat Eeva-Liisa Lehtonen (HSE) ja Marita Turpeinen (Taik). Muina jäseninä ovat Irma Pasanen (TKK),
Matti Raatikainen (HSE), Riitta-Liisa Leskinen (Taik), opiskelijajäsen Elina Tolppanen (tuuraajanaan Sini Marttila, molemmat HSE:stä)
ja henkilöstön edustaja Annikki Huttunen (TKK).
Suunnittelua on tehty yhdessä kaikkien kolmen kirjaston henkilökuntien kanssa työryhmissä ja aivoriihissä. Teemaryhmä on toiminut ohjausryhmänä,
koordinoijana sekä tulosten yhteenvetäjänä. Kokouksia ja yhteistilaisuuksia on järjestetty tähän mennessä noin 50, sisäisiä raportteja on
laadittu toistakymmentä.
Asiakas on tärkein
Heti alusta saakka suunnittelun lähtökohdaksi on otettu maailmanluokan kirjaston luominen. Innovaatioyliopiston projektiryhmä on kannustanut
kirjastoa pohtimaan omaa rooliaan perinteisiä kaavoja laajemmin. Tätä ollaan myös tehty, ja tämä on osaltaan innostanut henkilökuntaa suunnittelutyössä.
Toinen tärkeä lähtökohta on ollut asiakkuus. Apuna on käytetty asiakkaan elinkaarimallia (kuva 1), joka ottaa huomioon eri ikä- ja uravaiheissaan olevien
asiakkaiden erilaiset tiedontarpeet. Osatekijöiden tarkemmalla segmentoinnilla on luotu kirjaston palveluja kuvaava palveluportfolio.
![](Arin_kuva.jpg)
Kuva 1. Asiakkuuden elinkaarimalli.
Yhteinen piirre Aalto-korkeakoulun opiskelijoille, opettajille, tutkijoille ja tutkimusverkostoille tulee olemaan kansainvälisyys ja suuri
liikkuvuus. Tyyppiesimerkki tästä on yhden työryhmän haastattelema tutkija, jota voi luonnehtia seuraavasti:
-
post doc -tutkija
- tekee poikkitieteellistä tutkimusta liittyen teknologia-yhteiskunta
vuorovaikutukseen
- tutkimusprojektissa on mukana 14 kansainvälistä tutkimuslaitosta
- tutkija on liikkeellä jatkuvasti; työtä tehdään kotona, ulkomailla,
lentokentillä jne.
- työryhmän kommunikointi on sähköistä: sähköposti, skype, messenger,
videokokoukset
-
työskentely tapahtuu englannin kielellä
- tieto haetaan kollegoilta, huippulehdistä, Google Scholarista.
Palveluportfolio
Uusimpien tutkimustulosten välitys
kaksisuuntaisesti sekä yliopistolle että yliopistolta |
Palvelutuotannon ja -rakenteen integrointi |
Palvelujen yhteiskäyttöisyys: |
• yhteinen kirjastokortti |
• samat palvelut kaikille kaikilta kampuksilta |
• painetut ja sähköiset aineistot yhteiskäytössä |
Palvelutaso kansainvälisesti vertailukelpoiseksi |
Uudentyyppisen tutkimuksen tunnistaminen:
|
• monitieteisyys |
• poikkitieteisyys |
• ongelmalähtöisyys |
• caset |
Taulukko 1. Keskeiset palveluajatukset.
Teemaryhmä ja työryhmät ovat kartoittaneet ne palvelut, jotka Aalto-korkeakoulun kirjasto- ja tietopalvelu voi kokonaisuutena tuottaa.
Luotavalla palveluorganisaatiolla tulee olemaan verkostomainen rakenne ja toimintatapa. Organisaatio koostuu kolmesta kampuskirjastosta,
joiden resurssit ovat koko yliopiston yhteisessä käytössä. Sen keskeiset palveluajatukset on kirjattu taulukkoon 1.
Aineistopalvelut |
Tietopalvelut |
Tiedonhaun koulutusohjelmat |
Yrityspalvelut |
Analyysipalvelut |
Tutkimusviestintä |
"Learning environment" |
|
Uuden kirjaston keskeiset palvelut näkyvät taulukossa 2. Niiden tuottamisessa hyödynnetään nykyisten kirjastojen vahvuusalueet sekä kansainvälisessä
vertailussa havaitut uudet palvelumuodot. Tiedonhaun koulutusohjelmia sekä yrityspalveluja laajennetaan, samoin esimerkiksi bibliometrisia
analyysipalveluja. Kirjastotiloista muodostetaan korkealaatuiset oppimisympäristöt (learning environment), kolmen yliopiston yhteiset kohtaamispaikat.
Verkkoon luodaan vastaava virtuaalikampus, tehokas kirjaston käyttöliittymä.
|
Taulukko 2. Keskeiset palvelut.
![](aivoriihi_TKK_121207_JN.jpg) |
Kuva: Jouni Nevalainen |
Toimintaa ollaan valmiita laajentamaan myös uusiin suuntiin: räätälöityihin
palveluihin, tutkimusviestinnän edistämiseen, näyttely- ja museotoimintaan,
tiedeyhteisön julkaisupalveluun sekä myös verkossa toimivaan kirja- ja
taidekauppaan. Uuden yliopiston hallitus viime kädessä päättää, mitkä näistä
toiminnoista toteutetaan.
Uuden suunnittelu on kovaa, joskin myös hyvin palkitsevaa työtä. Olemme saaneet
yhdessä käyttää luovuuttamme pohtiessamme tulevaisuutemme vaihtoehtoja. Tämän
myötä olemme jo hitsautumassa yhteen yhdeksi työyhteisöksi. On jännittävää olla
kirjastolainen!
|