1 / 2009
Poimintoja kirjastojärjestelmään lähivuosina kohdistuvista muutoksista
Ulla Huurinainen
![](Ulla1.jpg)
Otimme TKK:lla Voyager-järjestelmän käyttöön syksyllä 2001. Sen jälkeen ensimmäinen suurempi muutos tapahtui viime vuodenvaihteessa
yhteisluettelon alkaessa käyttää Aleph-järjestelmää Voyagerin sijaan. Tässä yhteydessä myös meidän bibliografisten tietueidemme
luettelointitapa muuttui. Nyt luetteloimme Aleph-clientilla suoraan Lindaan. Lindaan luetteloitu tietue kopioituu pienellä viiveellä
Teemuun, jonka jälkeen päästään luomaan varasto- ja nidetietueet, mikä vuorostaan tapahtuu suoraan Teemuun Voyager-clientilla.
Luettelointisuunnan muuttuminen Lindasta Teemuun suuntautuvaksi johtui paitsi Voyager-Lindan teknisistä vaikeuksista myös taustalla
vaikuttaneesta Kansalliskirjaston omaksumasta strategiasta. Tuon strategian mukaan ideaalitilanne olisi, että Suomessa tulevaisuudessa
olisi vain yksi kirjastotietokanta. Tehty muutos on askel tuohon suuntaan.
Aleph-luettelointi on jo arkipäivää, vaikka kaikki ei vielä olekaan hioutunut parhaalle mahdolliselle mallille. Tosiasia on kuitenkin,
että kirjastotietokannan ylläpito on kirjaston näkökulmasta katsoen muutoksen myötä mutkistunut. Yhteisluettelossa olevien tietueiden ja
omassa tietokannassa olevien tietueiden tasapaino on vielä etsinnässä. Siitä huolimatta näköpiirissä on jo muita muutospaineita, jotka tavalla
tai toisella vaikuttavat kirjastotietokantaan tehtävään luettelointiin tai kirjastotietokannan muuhun käyttöön.
Aalto yliopiston syntyminen aiheuttaa paineita yhdistää TKK:n, HSE:n ja TaiK:in kirjastotietokannat. Kirjastojen johtajien taholta on asetettu
tavoitteeksi lähitulevaisuudessa yhdistää ainakin asiakasrekisterit. Sekin tulee olemaan haasteellista, sillä Voyager-ohjelmisto rakentuu yhden
tietokannan ympärille, jossa asiakasrekisteri ei ole mikään erillinen saareke. Olisiko jopa järkevämpää alkaa tehdä suoraan työtä kirjastotietokantojen
todellisen yhdistämisen hyväksi?
![](Ulla_IMG_0128.jpg)
Voyager ja Aleph –tuotteet ovat jo elinkaarensa laskevalla osuudella ja näköpiirissä on niiden kehittämisen hiipuminen. Niitä korvaamaan ExLibris
kehittää täyttä päätä uuden sukupolven kirjastojärjestelmää. Tätä odotellessa aiheuttavat pienempiä mullistuksia Voyagerin versionvaihdokset.
Vuoden päästä kesällä käyttöönotettavassa Voyagerin seiskaversiossa on Opac-osuus kokonaan uuteen uskoon koodattuna. Myös Kansalliskirjastolla on
koko ajan kehitteillä jotakin uutta. Nyt on voimalla etenemässä KDK –hanke, jossa tavoitellaan mm. yhtä kansallista asiakasliittymää. Tuleeko siitä
myös Teemun uusi asiakasliittymä vai otetaanko käyttöön seiskaversion käyttöliittymä. Vai ylläpidetäänkö molempia. Aika näyttää.
Seuraavaan olen koonnut tietoja edellä mainituista muutoshankkeista. Tietoni ovat suurelta osin peräisin ExLibriksen syyskuussa 2008 järjestämästä
IGeLU konferenssista ja Kansalliskirjaston keväällä pitämästä KDK-seminaarista.
Tietokantojen yhdistyminen
Viimeaikainen yliopisto- ja korkeakoulukentän rakenteellinen uudistuminen on tarkoittanut pääasiassa yksiköiden yhdistymistä ja sitä myötä kirjastojen
yhdistymistä. Tällä hetkellä käytössä oleva Voyager-ohjelmisto ei pysty toimimaan erillisten kokoelmatietokantojen kanssa, joten käytännössä kirjastojen
yhdistyessä myös kokoelmatietokantojen on yhdistettävä joustavan toiminnan takaamiseksi.
Kansalliskirjasto on perustanut Raketti-nimisen wikin välittämään tietokantojen yhdistymiseen liittyvää tietoa kuten tietoja yhdistymisaikatauluista.
Wikissä on myös tarjousmalleja, jotka ovat apuna, kun ExLibriksen kanssa sovitaan erilaisista yhdistymiseen liittyvistä asioista, esimerkkinä
tiedonsiirtotyöt.
Seuraavana on luetteloitu tulevia yliopistojen yhdistämisiä tai muita yhteistyöhankkeita. Suurin osa tiedoista on poimittu yllämainitusta wikistä.
Joihinkin hankkeisiin liittyy ilmeisesti vielä epävarmuustekijöitä. Sitä ilmaisemassa on hankkeiden perässä kysymysmerkki.
Kuten voitte havaita, useimmissa hankkeissa on myös tietokantojen yhdistyminen tiedossa lähitulevaisuudessa. Aalto yliopiston kirjaston kohdalla
on wikissä lakonisesti todettu, ettei tietokantoja yhdistetä. Todellisuudessa yhdistyminen on varmaankin odottamassa meitäkin lähitulevaisuudessa.
Katsomme vain ensin, miten pitkälle pääsemme ilman sitä.
Joensuu + Kuopio =
Itä-Suomen yliopisto (UEF)
Kuopus yhdistetään JoeCatiin, jolloin tuloksena on Josku-tietokanta. Yhdistyminen tapahtuu kuluvan kesän aikana.
Asiakastiedot ja lainat siirretään kesäkuun puolenvälin tienoilla, jolloin tietokannoissa on käyttökatko. Josku-tietokanta avataan käyttöön juhannuksen jälkeen.
Lahden AMK + Lahden tiedekirjasto
Lahden tiedekirjaston lakkidb yhdistetään Lahden ammattikorkeakoulun lahtidb-tietokantaan vuoden 2009 lopussa?
Lapin yliopisto + Rovaniemen AMK + Kemi-Tornion AMK
Lapin korkeakoulujen informaatiopalvelut tuotetaan 1.1.2010 alkaen sopimusperusteisen Lapin korkeakoulukirjasto -yksikön (erillislaitos) toimesta.
Yksikön palvelut tarjotaan hajautetusti korkeakoulukampuksilla.
Tritonia + Vaasan AMK + SYH ?
Pirkanmaan AMK + Tampereen AMK
Tietokannat yhdistetään kesällä 2010. Pirkka ja Tarkka ovat olemassa rinnakkain vuoden 2010 loppuun?
TKK, HKKK, TaiK = Aalto yliopisto
Yhdistyminen tapahtuu 1.8.2009. Tietokantoja ei yhdistetä.
Turun yliopisto + TKKK =
Turun uusi yliopisto v. 2011
Tampereen yliopisto, Tampereen teknillinen yliopisto ja Jyväskylän yliopisto suunnittelevat yliopistoallianssia
Kansallinen digitaalinen kirjasto (KDK) –hankkeen asiakasliittymä
Opetusministeriön käynnistämän Kansallinen digitaalinen kirjasto –hankkeen tavoitteena on sekä edistää kansallisten tietovarantojen
käytettävyyttä että kehittää sähköisten aineistojen pitkäaikaissäilytystä.
KDK-hankkeen asiakasliittymäosion tarkoituksena on tarjota yksi käyttöliittymä kirjastojen, arkistojen ja museoiden asiakkaille.
Kansalliskirjaston tavoitteena on kirjastojärjestelmien käyttöliittymien korvaaminen tässä hankkeessa ostettavalla käyttöliittymällä.
Tällä uudella käyttöliittymällä voidaan uusia lainoja, varata ja paikantaa.
Asiakasliittymää voidaan paikallisesti muokata. Käyttöliittymästä on myös eri muotoja leijuke, plug-in … Liittymässä tulee olemaan googlemainen
haku ja laajennettu haku. Hakutulosten järjestelyssä tulee olemaan käytössä uusia tekniikoita kuten facetointi ja klusterointi. Oman organisaation
hakutulokset on mahdollista järjestää ensimmäiseksi. Vaatimusmäärittelyssä on mukana myös se, että samasta liittymästä voisi uusia useiden kirjastojen lainoja.
Asiakasliittymä tulisi korvaamaan myös Nellin käyttöliittymän. SFX-linkitys ja Metalib-monihaku sen sijaan tarvitaan taustalla.
Uutta asiakasliittymää varten tarvitaan Kansalliskirjastoon joukko työntekijöitä, eräänlainen ”asiakasliittymätoimisto”.
Hankkeella on reipas aikataulu: pilotointi 2010, tuotantovaihe 2011. Tällä hankkeella on takanaan opetusministeriön vankka tuki. Hankkeen tukijoukoiksi
erilaisiin työryhmiin on lanseerattu Suomen kirjastomaailman arvovaltaisimpia asiantuntijoita.
![](Ulla_IMG_0140.jpg)
Voyagerin 7 versio
ExLibris on ilmoittanut lyhyellä tähtäimellä jatkavansa Voyager-tuotteen kehittämistä. Meillä on nyt käytössä versio 6.2. Viime kesänä ilmestyi versio 7.0.
Tulossa ovat versiot 8, 9. Lähitulevaisuudessa Voyager-tuote siis elää ja kehittyy. Olemme näillä näkymin ottamassa 7-version käyttöön kesällä 2009. Siinä
OPAC-osuus on kokonaan uudelleen koodattu käyttäen viimeisimpiä web-sivujen tekoon tarvittavia työkaluja (CSS, XML, XSL, JavaScript). Tämä aiheuttaa sen,
että versionvaihdos on tavallista työläämpi, sillä OPAC:in virittäminen omia tarpeita vastaavaksi vaatii aluksi tutustumisen uusiin rakenteisiin.
Ex Libriksen uudet järjestelmähankkeet
Nykyisin käytössämme olevien kirjastojärjestelmien (Aleph, Voyager) historia ulottuu 30 vuoden taakse. ExLibris myy tällä hetkellä kumpaakin edellä mainittua.
Lisäksi ExLibris on ottanut tavoitteekseen uuden sukupolven kirjastojärjestelmän kehittämisen.
Seuraavasta käy ilmi ExLibriksen tuotekehityksen painopisteet viime vuosikymmeninä ja tulevaisuudessa:
Aleph ja Voyager ovat molemmat ns. integroituja kirjastojärjestelmiä (ILS). Alephin ja Voyagerin pääasiallinen kehitystyö on tapahtunut ennen vuotta 1990.
Integroitu kirjastojärjestelmä on tietokannan ympärille rakentuva kohtuullisen suljettu kokonaisuus, johon on pyritty rakentamaan toiminnot kaikille
oleellisille kirjastotoiminnoille kuten lainaus, luettelointi, hankinta jne.
SFX, Metalib ja Verde –tuotteiden paras tuotekehityskausi oli vuoden 2000 tienoilla. SFX tekee linkityksen viitetiedoista kokoteksteihin ns. knowledge
base –linkkitietokantaa hyväksi käyttäen. Metalib mahdollistaa monihaun (Federated Search). Verde on ERM (Electronic Resource Management) ohjelma. Verden tuotekehityksen on ilmoitettu loppuvaksi lähitulevaisuudessa.
Digitool on digitaalisen aineiston säilytysjärjestelmä. Sen tuotekehitys ajoittui vuoden 2002 tienoille.
Primon julkistus ajoittui vuodelle 2007. Primo on asiakasliittymä, jolla voidaan tehdä yhteishakuja sekä paikallisista että etätiedonlähteistä. Primo
muodostaa järjestelmään konfiguroiduista tiedonlähteistä oman hakuindeksinsä, mikä nopeuttaa tiedon löytymistä. Primo hyödyntää SFX ja Metalib -ohjelmistoja.
Royal Library of Denmark ja British Library ovat esimerkkejä Primon valinneista kirjastoista. Kansalliskirjaston vetämässä KDK-hankkeessa Primo on yksi vaihtoehto.
Lopullinen valinta ehdolla olevien järjestelmien välillä tehtäneen loppuvuodesta tai ensi vuoden alussa.
Tällä hetkellä tuotekehityksen alla olevista tuotteista käytetään työnimiä URD**2 ja URM. URD**2 on yhtäkuin Primo++. URD kirjainyhdistelmä tulee sanoista
Unified Resource Discovery and Delivery. URM tulee sanoista Unified Resource Management. Yhdessä URD**2 ja URM muodostavat seuraavan sukupolven
kirjastojärjestelmän (Next Generation ILS).
URM:n kehitystyö on edennyt siten, että Ex Libris on haastatellut kymmeniä eri kirjastoja tarkoituksenaan kartoittaa, mitä kirjastot uuden sukupolven
kirjastojärjestelmältä haluavat. Käyttäjät ovat kertoneet haluavansa mahdollisuutta prosessoida rinnakkain elektronista ja painettua materiaalia.
Erilaisten digitaalisten tietovarastojen olemassaolo tulisi myös ottaa huomioon suunnittelussa. Järjestelmän sopivuus erilaisiin kirjastojen lisäksi
arkistoille ja museoille olisi myös huomioitava.
ExLibris ilmoittaa URM:n suunnittelutyön perustan olevan seuraava: ”The URM supports the appropriate workflows for each type of asset, whether print
of electronic, owned or accessed, licensed or free.” Tärkeänä taustatietona ExLibris käyttää Library of Congressin alkuvuodesta 2008 julkaisemaa raporttia
Future of Bibliographic Control.
|