![]() |
![]() |
|||||||||||||||||
2 / 2005
BRÄNDÄTYT TIETEELLISET VERKKOPALVELUT
Irma Pasanen![]() Tieteelliset aikakauslehdet ovat muuttuneet digitaaliajan merkkituotteiksi, tuotemerkein varustetuiksi keskenään verkottuneiksi verkkopalveluiksi. Tällaisissa palveluissa aikakauslehtien sisältö muodostaa vain osan kokonaisuutta, jossa ydinpalvelun oheen on liitetty joukko käyttöä helpottavia palveluja, erilaisia tukipalveluja sekä käyttöliittymä. Palveluille on tyypillistä, että aineettomina ne ovat yleensä enemmän toimintoja kuin esineitä. Niitä kulutetaan ja tuotetaan usein samanaikaisesti ja asiakas osallistuu palvelutapahtumaan. Palveluajattelussa asiakkaan palaaminen yhä uudelleen ja uudelleen palvelun käyttäjäksi on liiketoiminnan ydin. Brändit ovat kulutusyhteiskunnan supermerkki. Hyödykkeitä ei määritetä niiden tuottaman hyödyn kautta vaan niiden tuottaman merkityksen kautta: yksittäisten tavaroiden tai palveluiden arvo määrittyy niiden suhteesta toisiin tavaroihin tai palveluihin. Menestyäkseen toimijoiden on erotuttava toisistaan ja tässä käytetään hyväksi merkkiä, brändiä, josta tuote tai palvelu voidaan tunnistaa. Verkkoympäristössä myös tietotuotteiden ja –palvelujen merkitys syntyy dynaamisesti suhteessa toisiin tietopalveluihin. Mielikuvilla on vaikutusta ajattelutapaan ja valintatilanteissa ratkaisut tehdään usein alitajuisesti. Brändi eli merkkituote on kokonaisuus, jolla luodaan tuotteeseen tai palveluun sellaista lisäarvoa, josta kuluttaja on valmis maksamaan enemmän.
Johtaako elektronisten aineistojen käyttö brändiuskollisuuteen? Kuinka nopeasti tutkijat tunnistavat, omaksuvat ja mahdollisesti sitoutuvat käyttämään tieteellisiä aikakauslehtiä sisältäviä brändättyjä palveluja? Tutkimuksessa selvitettiin teknistieteellisen alan tohtorikouluissa opiskelevien nuorten tutkijoiden näkökantoja elektronisiin tietoaineistoihin. Tutkimusaineisto koostui maaliskuussa 2004 kerätyistä vastauksista www-pohjaiseen kyselyyn, jossa vastaajia pyydettiin arvioimaan erilaisten lisäpalvelujen tärkeyttä sekä tunnistamaan ja arvioimaan erilaisia palveluja tuotemerkkien perusteella.
Kyselyyn vastanneet tohtoriopiskelijat olivat löytäneet palvelut yleisimmin kirjaston websivujen kautta, tutkijatovereiden
suositusten perusteella ja hakukoneiden avulla. Tutkimus osoitti, että sellaiset lisäpalvelut, jotka välittömästi tukevat lehtiartikkelien käyttöä, ovat tulossa keskeiseksi osaksi palveluja. Tällaisia lisäpalveluja, joita pidettiin kaikkein tärkeimpinä, olivat lähdeviittauksista johtavat linkit artikkeliin, julkaistavaksi hyväksyttyjen artikkelien esikatselu sekä linkit tutkimusaineistoihin. Toisaalta täydentävien lisäpalvelujen, kuten linkit samantapaisiin palveluihin, linkit opetusaineistoihin, tapahtumakalenterit ja uutispalvelut, merkitys voi korostua tulevaisuudessa, sillä käyttökokemuksen todettiin lisäävän merkittävästi palvelujen keskinäisen linkitykseen liittyvää positiivista mielikuvaa.
Tieteellisiä merkkituotepalveluja koskevat mielikuvat olivat yleisesti ottaen hyvin positiivisia. Palvelun laatu ja käytön helppous koettiin yleisesti palvelujen vahvuudeksi. Mielikuvat palvelujen ohjeistuksesta, keskinäisestä verkottumisesta ja palvelua koskevien päivitysten tiheydestä koettiin enemmän heikkoutena kuin vahvuutena. Tutkimus osoitti myös, että käyttökokemus ja käytön tiheys vaikuttavat palveluja koskeviin mielikuviin. Mitä kauemmin oli palveluja käyttänyt, sitä positiivisempi oli esimerkiksi ohjeistusta koskeva mielikuva. Toisaalta, mitä useammin palveluja käytti, sitä negatiivisempi palvelujen käyttöliittymää koskeva mielikuva oli.
Mitä enemmän tehdään tutkimusta, sitä enemmän syntyy tutkimustuloksia. Mitä enemmän tutkimustuloksia, sitä enemmänon tieteellisiä
julkaisuja. On tutkittu, että tieteellisten aikakauslehtien lukemiseen käytetty aika ei ole
Kun erilaiset julkaisuarkistot yleistyvät ja tutkijoiden omaehtoinen julkaisujen arkistointi lisääntyy, kasvaa myös tieteellisiä artikkeleja koskevien vaihtoehtoisten julkaisuversioiden määrä. Vertaisarvioidun tieteellisen lehtiartikkelin voi esimerkiksi saada käsiinsä esijulkaisuna alakohtaisessa pre-print arkistossa, käsikirjoituksena tutkijan omalla kotisivulla, artikkelina kustantajan verkkopalvelussa ja teknillisenä raporttina yliopiston julkaisuarkistossa. Tämä kehitys monikertaistaa entisestään Internetin kautta saatavissa olevan tiedon määrän. Brändi tarjoaa tässä ympäristössä palveluille keinon erottua, ja tulla käytetyiksi.
|