|
2 / 2007
TFM-kirjasto pääkirjaston hoitoon
Risto Maijala
TFM-kirjaston uudistukset jatkuvat. Tietänetin edellisessä numerossa (1/2007) kerrottiin uudistetun kirjaston alkuvaiheista
Mat- ja TF-kirjastojen yhdistyessä. Nyt kirjasto on aloittanut atk-lainauksen RFID-tunnisteiden avulla ja kirjaston palvelut
hoidetaan pääkirjaston toimesta.
Kun TFM-kirjaston kirjastonhoitaja Auli Lumme jäi syksyllä eläkkeelle, syntyi tarve ratkaista kirjaston paikallispalveluiden
jatkuminen. Osaston ja pääkirjaston välillä neuvoteltiin pääkirjaston mahdollisuudesta tarjota osastolle heidän tarvitsemiaan
palveluita. Keskustelujen pohjalta päädyttiin palvelumalliin, jossa kirjaston hoito ja asiakaspalvelu siirtyivät pääkirjaston
vastuulle.
Palvelusopimus
Osaston ja pääkirjaston välille on tehty sopimus, jonka mukaan kirjasto pidetään miehitettynä yhdeksän tuntia viikossa. Kirjastossa
on henkilökuntaa paikalla maanantaisin, keskiviikkoisin ja perjantaisin klo 12–15. Kirjasto on kuitenkin avoinna koko päivän,
arkisin klo 10–16. Itsepalveluaikana asiakas paikantaa ja lainaa tarvitsemansa aineiston omatoimisesti. Pääkirjasto huolehtii
TFM-kirjaston puhelinpalvelusta ja itsepalvelulainauksen käyttäjätuesta silloin kun kirjastossa ei ole miehitystä.
|
![](Lilija.jpg) |
|
|
Lilija Stelmahova. |
|
Kirjaston hoidosta vastaa pääkirjaston henkilökuntaan kuuluva kirjastosihteeri Lilija Stelmahova. Hänen varamiehenään toimii
kirjastosihteeri Jaakko Marttila.
Päivystyksestä vastaavan kirjastosihteerin tehtäviä ovat kaikki lainaustoimintaan liittyvät tehtävät sekä asiakkaiden neuvonta
kirjaston ja sen laitteiden käytössä. Kirjastosihteeri tekee myös pieniä tiedonhakutehtäviä. Varsinainen informaatiopalvelu
hoidetaan kuitenkin pääkirjastossa. Kirjaston kokoelmien ylläpito, kaukopalveluun liittyvien tilausten käsittely, aikakausilehtien
saapumisvalvonta ja kirjaston nettisivujen ylläpito ovat myös tehtäviä, jotka on sovittu kirjastosihteerin hoidettavaksi.
Aineiston hankinta ja luettelointi
TFM-osaston laboratoriot vastaavat kirjastoon hankittavan aineiston valinnasta. Kirjaston virkailija lähettää tiedon hankittavasta
aineistosta pääkirjaston hankintasihteerille. Pääkirjastossa tehdään keskitetysti varsinainen hankintatyö ja aineiston luettelointi.
Keskitettyä hankintaa puoltaa myös valtion uusi hankintalaki, jonka mukaan kirjastojen aineistohankinnat on kilpailutettava.
Pääkirjaston hankintasihteerillä on aina ajantasainen tieto eri hankintakanavien käytöstä. Yhteistyön alkaessa kehitettiin uusi
sähköinen hankintalomake, jota käytetään kirjahankintojen tilausten ilmoittamisessa:
http://lib.tkk.fi/Palvelut/hankinta_kirjalomake.html. Kyseistä palvelua voivat hyödyntää myös muut TKK:n osastokirjastot ja
laboratoriot.
Kirjan luetteloinnin jälkeen se lähetetään osastolle, jossa tapahtuu kirjan käyttökuntoon saattaminen. TFM-kirjaston matematiikan
kirjoissa käytetään niille parhaiten soveltuvaa AMS-luokitusta. Laboratorion henkilökunta hoitaa aineiston luokituksen.
Kirjastosihteeri tallentaa luokituskoodit ja paikkamerkit Voyager–tietokantaan.
![](TFM_itsepalvelu.jpg) Lainaustoiminnot
TFM-kirjasto on osastokirjasto, jonka tärkeimmän käyttäjäkunnan muodostaa laitoksen tutkijat ja opettajat. Lainaustoimintoja
läpikäytäessä ensisijaisena tavoitteena oli turvata henkilökunnalle tehokas aineiston saatavuus. Samalla haluttiin päästä eroon
tuntemattomilla teillä olevista ”kulkukirjoista”. Päädyttiin ratkaisuun, jossa henkilökunta lainaa kirjat kortilleen pitkälle
laina-ajalle. Järjestelmä muistuttaa heitä laina-ajan umpeutumisesta ja tarjoaa mahdollisuuden joustavasti uusia lainassa olevat
kirjat. Käytännöllä pyritään yksinkertaistamaan aineiston käsittelyä ja samalla parantamaan kirjojen tavoitettavuutta. Erillistä
työhuonekokoelmista luovuttiin, ne ovat käsittelyltään jäykkiä ja hyödyntävät tarpeettomasti vain hyvin rajattua käyttäjäkuntaa.
Lainaustoiminnot on päädytty automatisoimaan mahdollisimman pitkälle. Asiakkaiden käytössä on lainausautomaatti, jota osaston
henkilökunta voi käyttää myös normaalien aukioloaikojen ulkopuolella. Kirjat on varustettu RFID-tunnistein, joiden avulla kirjojen
lainaus ja palautus tapahtuu. RFID-tunnisteita hyödynnetään jatkossa myös hyllyjärjestyksen tarkistamiseen ja kokoelmien
inventointiin. RFID-tekniikka sopii hyvin pieneen kirjastoon, jolloin investointikulut perinteiseen (viivakoodi –
elektromagneettinen hälytys) järjestelmään verrattuna pysyvät kohtuullisena. Tämä näkyy erityisesti lainausautomaatin hinnassa.
Ensimmäiset kokemukset itsepalveluna toimivasta kirjastosta ovat olleet lupaavia.
Jatkossa
Siirtymä uuteen järjestelmään saatiin kesän aikana toteutettua Auli Lumpeen johdolla. Pääosa työstä käsitti aineiston
uudelleenluokituksen, RFID-lainausjärjestelmään siirtyminen oli pieni työ. Pienin osin kesken on kirjaston siirtyminen
manuaalisesta kuittilainauksesta atk-lainaukseen, osa lainoista on vielä siirtämättä atk:lle. Lehtien saapumisvalvonta siirretään
vuodenvaihteessa Voyagerin hankintamoduliin, muitakin pieniä parannuksia pyrimme lähaikoina saamaan aikaan, lupaa Lilija Stelmahova.
Molemmat osapuolet ovat olleet hyvin tyytyväisiä yhteistyöhön. Asian vahvistaa laitoksen puolelta Jan v.Pfaler. Kevään kuluessa
toimintaa on tarkoitus – tarvittaessa – hioa edelleen. Osaston ja pääkirjaston välinen sopimus on aluksi kokeilu, joka jatkuu
30.6.2008 asti. Osapuolien tavoitteena on saada aikaan pysyvä ratkaisu.
|